Kako Ursula von der Leyen vidi evropsku ekonomiju u sljedećih pet godina
![featured image](https://forbes.n1info.ba/wp-content/uploads/2024/07/ursula100-1000x667.jpg)
Temelji svjetske ekonomije se mijenjaju, konkurentnost Evrope treba potaknuti, kaže predsjednica Evropske komisije Ursula von der Leyen.
U Strasbourgu je nova predsjednica Evropske komisije Ursula von der Leyen predstavila viziju Evropske unije za sljedećih pet godina. Šta je rekla o ekonomskim temama?
„Znamo da je našoj konkurentnosti potreban poticaj jer se temelji globalne ekonomije mijenjaju. Oni koji ništa ne promijene ostat će iza. Oni koji neće biti konkurentni bit će ovisni o drugima”, rekla je. Prema njenim riječima, utrka konkurentnosti već je u toku, a Evropa sada mora osigurati da radi u većoj brzini. “Treba nam ojačano unutarnje tržište, manje prijavljivanja, manje birokracije, više povjerenja, brže izdavanje dozvola. Pobrinut ću se da to bude učinjeno.”
Von der Leyen je istaknula konkurentnost kao svoj prvi prioritet. Najavila je imenovanje potpredsjednika Evropske komisije koji će biti zadužen za koordinaciju napretka.
Najavila novi ugovor za čistu energiju
Von der Leyen podsjetila je na Putinovu ucjenu prekidom opskrbe fosilnim gorivima i najavila nastojanja da se “jednom zauvijek” prekine ovisnost EU o ruskim fosilnim gorivima.
Ujedno je najavila dogovor za čistu industriju u prvih sto dana novog mandata. Prema njenim riječima, sporazum će se temeljiti na podršci i stvaranju odgovarajućih uslova za kompanije, što uključuje pojednostavljenje poslovnog okruženja i ulaganja. Također bi trebao osigurati pristup jeftinijoj, trajnoj i sigurnoj opskrbi energijom i sirovinama.
Zadržati strateške tehnologije u Evropi
Kako prenosi Euroacitv, sporazum bi se finansirao kroz Industrijski akcelerator dekarbonizacije koji bi usmjeravao ulaganja u infrastrukturu i energetski intenzivnu industriju. Dio novca osigurao bi se i kroz Fond za konkurentnost. Time bi se ulagalo u širi raspon strateških tehnologija, uključujući čiste tehnologije i umjetnu inteligenciju, koje Bruxelles želi razvijati na evropskom tlu. Von der Leyen tvrdi da bi sporazum o čistoj industriji ubrzao planiranje energetskih projekata, izdavanje dozvola i konkursa.
Euroactiv također ističe da nije poznato koliko će zapravo novca biti izdvojeno za navedeni ugovor. U svom dokumentu, u kojem je predstavila svoje planove za drugi mandat na čelu najmoćnijeg tijela u EU, predsjednica je navela da će fond za konkurentnost biti predložen u sklopu pregovora o budućem proračunu EU, koji će biti vrijedi između 2028. i 2035. U dokumentu se također navodi da će EU trebati više vlastitih izvora prihoda.
![Predsjednica Europske komisije von der Leyen tijekom govora zastupnicima i prije glasovanja o njezinoj sudbini](https://forbes.n1info.si/wp-content/uploads/2024/07/2024-07-18T075425Z_1232229273_RC2JX8AZZEJR_RTRMADP_3_EU-VONDERLEYEN-PARLIAMENT-1024x683.jpg)
Ursula von der Leyen također je obećala da neće oslabiti evropske napore u borbi protiv klimatskih promjena. “Moramo i nastavit ćemo s ciljevima postavljenim u Evropskom zelenom sporazumu”, rekla je.
Obećala je predložiti nove klimatske politike; uključujući pravno obvezujući cilj Evropske unije o smanjenju emisija za 90 posto do 2040.
Također je dala naslutiti da namjerava zadržati kontroverznu mjeru zabrane prodaje novih automobila s emisijom ugljičnog dioksida do 2035. godine. Riječ je o cilju koji, po njenom mišljenju “stvara predvidljivost za investitore i proizvođače”.
No, dodala je kako slijede daljnji pregledi na temelju kojih će se odlučiti može li se cilj postići automobilima koji koriste sintetička goriva.
Mjere za tržište kapitala i finansijska tržišta
Među obećanjima von der Leyen je i saradnja s Evropskom investicijskom bankom. Zajedno bi trebali povećati javna ulaganja i smanjiti rizik privatnog kapitala. Založila se za dovršetak unije tržišta kapitala koja bi, prema njenim riječima, mogla privući dodatnih 470 milijardi eura investicija u EU godišnje.
U novom mandatu eliminirati će i fragmentaciju financijskih tržišta, obećava. Zbog toga EU svake godine gubi oko 300 milijardi eura ušteđevine porodica sa starog kontinenta.
Autor: Aljoša Črnko, Forbes Slovenija